Nyelv, lelkiség és regionalitás a közép- és kora újkorban (Előadások a VII. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszuson, Kolozsvár, 2011. augusztus 22–27.
szerk. Gábor Csilla, Korondi Ágnes, Luffy Katalin, Tóth Zsombor, Balogh F. András, Köllő Zsófia, Xantus Boróka, konferenciakötet, Kolozsvár, Egyetemi Műhely Kiadó–Bolyai Társaság, 2013, 599 l. (A VII. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszus kiadványai)
Boros Katalin: Mária-elnevezések a Horvát-kódexben, 15–28; Papp Judit: A lelkiség formulái Tinódi Lantos Sebestyén históriás énekeiben, 29–57; Hargittay Emil: A Biblia nyelvi hagyománya Pázmány Kempis-fordításában, 58–65; Kónya Franciska: Ágoston spongyájához hasonlóvá válni vagy ördöggé lenni? Teológiai hagyomány Tarnóczy István Vigyázó Szem című művében, 69–79; Fajt Anita: A német protestáns kegyesség nyelve magyarul? Szenci Fekete István Lelki nyugosztaló órák című fordításának elemzése, 80–92; Maczák Ibolya: Egyszerűsítő eljárások 18. századi, magyarországi, kompilált prédikációkban, 93–99; Géczi János: Földi egek. Lippai János Posoni kert (1664) című kertészeti munkájának rózsái, 100–113; Korondi Ágnes: Imitatio, compassio, conformatio – kegyességi modellek a késő középkori magyar nyelvű passiószövegekben, 117–127; Szabó Ferenc S. J.: Szempontok a jezsuita lelkiség történetéhez. A devotio moderna és az Imitatio Christi (Kempis) hatása Szent Ignácra (Lelkigyakorlatok) és a jezsuita lelkiségre, 128–137; Péntek Veronika: Ars orandi és lectio divina. Pécsi Lukács és Ecsedi Báthory István példája, 138–145; Fazekas Gergely Tamás: Pásztázó könyvolvasás és kegyességgyakorlás. A Praxis pietatis margószövegeiről és egy tágabb kutatás lehetőségeiről, 146–168; Imre Mihály: A konverzió nyelve? A misztika nyelvhasználata Otrokocsi Fóris Ferenc Isten előtt járóknak tökéletessége című művében, 169–190; „Kintornáljatok bölcsen”. Zsoltározás a liturgikus gyakorlatban, zsoltárok a közösségi és magánájtatosságban, 193–201;
Farmati Anna: …in privato pro placito…Klerikusi devóció a kora újkorban: Náray György Lyra Coelestis című énekes könyvének függeléke, 202–213; Kovács Sándor: Unitárius felfogások az úri szent vacsoráról a 16–18.században. Bevezetés és források, 214–240; Hubert Ildikó: A siralom műfaj a 18–19. század fordulóján, 241–248; Szelestei N. László: Egyházi énekeskönyvekreformja 1800 körül, 249–257; Falvay Dávid: Magyar szentek késő középkori, olasz nyelvű devocionális szövegekben: Fordítás, „volgarizzamento” és kulturális transzfer, 261–272; Biskey István: „Christus példájára néztek”. Szentkultusz retorikája Pázmány Péter prédikációiban, 273–281; Gábor Csilla: Kitalált szent, valós kultusz (Remete Szent Pál)? Szövegek tanúságai, 282–295; Szilágyi Anna-Rózsika: A delectare eljárásai Illyés András legendáriumának mártírtörténeteiben, különös tekintettel a kíntörténetekre, 296–309; Káldos János: Barát Zsófia temetése (1594. július 7.) Kakas István felesége, 313–327; Száraz Orsolya: Devóció, fegyelmezés, ellenőrzés. A segneriánus népmissziók funkciói, 328–342; Baricz Ágnes: Felekezetváltás a 18. századi Marosvásárhelyen: a patikáriusné katolizálása és annak okairól írt levele, 343–361; Tóth Zsombor: Emlékiratok és patriotizmus: Bethlen Miklós és Cserei Mihály regionalizmusa, 365–383; Jankovics József: A bethleni Bethlennek szerepe Erdély íráshasználatában [Bethlen Gábor és István], 384–391; Utasi Csilla: A polgári mentalitás diskurzusrétegei Heltai Gáspár Krónikájában, 392–398; Luffy Katalin: Város és közössége: a kegyesség gyakorlását előíró utasítások a nagybányai városi könyvekben, 399–408;
Jankovits László: Non est patria, quae mihi noverca – Jacobus Piso egynémely régiókban, [forrásközlés is], 411–421; Simona Kolmanová: A cseh- és morvaországi humanizmus sajátosságai, 422–429; Bartók István: Regionalitás és nyelvhasználat. Élő és holt nyelvek a 16–17. század irodalomelméleti kézikönyveiben, 430–440; Dóczy Örs: A 17. századi erdélyi helvét hitvallású evangélikus oktatási intézményekből továbbtanuló academizánsok literátori (poeticai és rhetoricai) tanulmányai, Guilelmus Amesius Technometriája és Félfalusi József franekeri disputatiója, 441–460; Gömöri György: A londoni Royal Society első 80 évének magyar kapcsolatairól, 463–470; F. Molnár Mónika: Regionalizmus a 17. század második felének olasz kortárs Magyarország-elemzésében, 471–483; Restás Attila: A fertilitas Hungariae-toposz változatai egy 17. századi tézisnyomtatványban. (Hungaria seu Disputationes miscellaneae de natura Hungariae, 1700), 484–493; Cziczka Katalin: Schesaeus és barátai a 16. századi alkotások szövegeiben [Christianus Schesaeus], 507–515; Balogh F. András: „Hogyan legyen töröknek ellenállni képes”. A 16. század elejének magyar vonatkozású német röpiratai [német magyar irodalmi kölcsönhatás], 516–532.