Átmenet és különbözőség. Magyarságtudományok kelet-közép-európai kontextusban: A VII. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszus Doktorjelölt Szimpóziuma
szerk. Fenyvesi Kristóf, konferenciakötet, Budapest, Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, 2013. 379 l.
Fenyvesi Kristóf: Bevezető 9; Introduction 13; Tuomo Lahdelma: A nemzetközi doktorjelölt konferenciák jelentősége a Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság munkájában 17; Dobos István Átmenet és különbözőség. Szemléletek kölcsönhatása a nemzetközi magyarságtudományi kutatásokban 21; Fenyvesi Kristóf – Orbán Jolán: Átmenet és különbözőség: a magyarságtudományok és a középeurópai különbözőség-tanulmányok egy lehetséges vázlata 33; Kovács Sándor: A „fokalizáció” fogalmának használhatósága a magyarságtudományban. Szemlélet(váltás) 45; Park Soo Young: A koreai hungarológia múltja és jövője a paradigmaváltásban 55; Maria Puca: Hungarian Studies as Means of Appreciation of Diversity 61; Anssi Halmesvirta: Reflections on the New Capitalist Culture and Identity Among Hungarian Minorities in the Romanian Banat and Eastern Slovakia 73; Tuomas Laine–Frigren: From ’Bourgeois Pseudo-science’ to Power Technique? Social Psychology and its Contexts in Post-Stalinist Hungary 83; Nagy Vilmos Márton: Moszkva helyett, Brüsszel előtt – Az Európa Tanács és Magyarország az átmenet éveiben (1987–1990) 97;
Takács Izolda: Régi nemzetkoncepciók újraértékelése. Széchenyi István magyarságfogalma, a jelentősebb műveiből kirajzolódó nemzeti karakter 105; Grišinas Arvydas: Sanctifying the Political: Lithuania’s Struggle Towards National Independence 1989–1992 121; Ilyés Bartha Hajnalka: 17. századi kolozsvári kalendáriumaink 133; Hriczó Ágnes: Műfaji metamorfózis a barokk irodalomban 145; Brutovszky Gabriella: Kánonok interakciója: a kuruc költészet ideológiai megítélései 153; Fleisz Katalin: A köztesség tapasztalatai. Reflexiók medialitás, kultúra, valamint az irodalom viszonyáról 165; Petres Csizmadia Gabriella: A peremműfajúságtól a hétköznapi írásmódig. (Az önéletírói szövegek helye a műfajtörténeti kánonban és az oktatásban) 173; Németh Ákos: Közép-Európa utasai. A kulturális átmenet és különbözőség tapasztalatai az 1930-as évek közép-európai témájú magyar útirajzaiban 183; Tóth Csilla: Polgár és kontextusa. Márai Sándor Egy polgár vallomásai című művének recepciója 197;
Szarvas Melinda: Az átmenettel járó különbözőség. A „hazaemigráló” magyar irodalom megítélése (Gion Nándor tetralógiája) 213; Lajtos Nóra: „A forma artisztikuma” (Sánta Ferenc rövidprózai munkáiról) 225; Zakariás István: Egy maszk funkciómódosulásai. A Don Quijote téma a kortárs erdélyi magyar irodalomban 235; Patócs László: A délszláv háború generálta perspektívaváltás a kortárs vajdasági magyar prózairodalomban 249; Novák Anikó: „az ember ugyanis mindig önmagátgyűjti”. Gyűjtőszenvedély Tolnai Ottó műveiben 259; Sinka Annamária: A különbözőség és az azonosság intertextuális alakzatai Szabó Magda A pillanat című regényében 265; Kiss Attila Gyula: Hungarian as a Second Language in Oradea / Nagyvárad: Cultural Reflexions and Language Ideologies 279; Gleb Pilipenko: A vajdasági magyarok nyelvi helyzete különös tekintettel a szerb és a magyar nyelv használatára 293; Hoboth Katalin: Tankönyvértékelés az átmenetiség és különbözőség tapasztalatainak tükrében 299; Balatonyi Judit: Közösségi ünnepek a gyimesi társadalom és helyi vallás kontextusában 315; Csergő Melinda: Egy családi levélhagyaték a mindennapiság tükrében 331; Ege C. Reinuma: Connecting Dystopian Society: Female Characters in the Films of Béla Tarr 343; László Lilla: Nemi reprezentációk a 21. század első évtizedének magyar filmjeiben 347.