Szín, játék, költészet: Tanulmányok a nyolcvanéves Kilián István tiszteletére
szerk. Czibula Katalin, Demeter Júlia, Pintér Márta Zsuzsanna, tanulmánykötet, Nagyvárad–Bp., Partium–Protea Kulturális Egyesület–reciti, 2013. 448 l.
Mestereknek Mestere, 9; Rövid cikkelyekben szedett tüköre a’ komédiának vagyis Argumentum, 11; E’ Játék’ Személlyei. Tabula gratulatoria, 12; Prologus azaz Elöljáró ábrázolás, 17; Demeter Júlia: Köszöntő, 19; Markéta Klosová: Latin köszöntés, 20; Láng József: Kilián Pista köszöntése, 21; Széplaki György: Emlékforgács együtt-munkálkodásunk idejéből. Kilián István tanár úrnak 80. születésnapjára, 22; Kosztolánczy Tibor: Oasis, 24; Kurdi János – Nyíri Ágota: Születésnapi panegirikusz izé…, 26; Actus Primus azaz Első Felhúzás, 29; Prokopp Mária: Podolin plébániatemplomának 14. századi falkép-ciklusai a kortárs misztériumjátékok emlékét őrzik, 31; Bitskey István:„Divus Kilianus”: Pázmány Péter Szent Kiliánról, 43; Dukkon Ágnes: A kalendárium és a teátrum világának érintkezései – avagy néhány adalék egy 17. századi szállóige „karrierjéhez”, 47; Maczák Ibolya: Szentmise. Kompilációs kérdések Kelemen Didák 1737-ben kiadott prédikációjában, 53; Emődi András: Patachich Ádám nagyváradi könyvtárának történetéhez, 61; Monok István: Nyelvi és tartalmi változások a 18. századi arisztokrata könyvtárakban Magyarországon: Szempontok és példák, 65; Porkoláb Tibor: „Ode ad Hungaros”: Az 1797. évi magyar nemesi felkelés költészetéről, 73; Actus Intermedius azaz (Első) közben-járó beszéd, 83; Szuly Rita: Hit, nem hit: „a ki hiszen a Kristusban és nem hiszen a Kristusnak, nincs igaz hite”: A győri Jó halál társulat kiadványfinanszírozó tevékenysége a 18. század derekán, 85; Actus Secundus azaz Második Felhúzás, 95; Anna Reglińska-Jemioł: Terpsichore at the Jesuit stage – a glance in the past, a glimpse of the future, 97;
Ladislav Kačic: Musik im Piaristendrama des 17. und 18. Jahrhuderts, 109; Irena Kadulska: The Art of Fire in Open-Air Spectacles in Eighteenth-Century Poland, 118; Báthory Orsolya: Két gyűrű mind fölött: Képvers Batthyány-Stratmann Ádám és Illésházy Terézia esküvőjének alkalmából, 127; Kővári Réka: Georgius Zrunek kétnyelvű karácsonyi miséi, 131; Csörsz Rumen István: „Apollo serge az Erdőre megy”. Tavaszi recreatio és diákpoézis a 18–19. században, 145; Tar Gabriella-Nóra: Élőképek a 19. századi Erdély színpadjain, 164; Jankovics József – Szörényi László: Küldöttem kegyelmednek egy epithalamiumot és egy genethliacumot. Költészeti és életrajzi adalékok a neolatin poéta, Székelyhidi Nethlebius/Nethlébius Mihály működéséhez, 176; Actus Intermedius azaz (Második) közben-járó beszéd, 201; Sófi Boglárka: „Na, én lépek… Unom a banánt…”: Egy fiatal képverskutató esete Kilián Istvánnal, 203; Actus Tertius azaz Harmadik Felhúzás, 215; Darab Ágnes: „Non nasci optimum” (Plin. Nat. hist. VII 4.): Egy gnomikus toposz vándorútja, 215; Gesztelyi Tamás: A Földanya dicsérete az idősebb Pliniusnál, 222; M. Nagy Ibolya: A Margit-legenda hiányzó eleje és a Pray-töredék, 227; Mózes Huba: Aranymetszés egy 15. század végi magyar-latin ikervers párhuzamos szövegében, 234; Bogár Judit – Guitman Barnabás: Laudáció és világboldogítás, 237; Szörényi László: Ioannes Bocatius eposza, a Matthiados carmina heroica (Kassa, 1614), 243; Actus Intermedius azaz (Harmadik) közben-járó beszéd, 251; Polgár Anikó: Kiválasztott, mint a Nap, 253; Actus Quartus azaz Negyedik Felhúzás, 255; Jean-Marie Valentin: Onze theses sur les acteurs du théâtre des jésuites de la premiere modernité, 257; Medgyesy S. Norbert: Két, 18. századi iskoladráma, amely egy-egy Kilianushoz kötődik, 262;
Kovács Eszter: Charintus, a gyermeki szeretet példája: Nagyszombatban nyomtatott iskoladráma-program az Uherské Hradiště-i jezsuita kollégium számára, 270; Sziráki Szilvia: A kolozsvári Ként kapáló szövegváltozatai, 276; Küllős Imola: Folklór és mindennapi élet a 18. századi protestáns iskoladrámákban, 282; Szelestei N. László: Joseph Franz von Hadwich Batthyány Lajos nádort köszöntő színjátéka, 306; Nagy Szilvia: Philibertus látomásának útja egy iskoladrámáig, 317; Czibula Katalin: Az alkalmi játéktól a rekreációig, 329; Sárközy Péter: Magyar színművek olasz fordításban és az olasz színházak műsorán, 337;Berecz Ágnes: A „szórakozás tanyája” – forrásközlés az 1766-os cseklészi vigasságról, 347; Nagy Imre: Katona József Ziska című drámája kéziratának ortográfiája, 352; János-Szatmári Szabolcs: Szigetvárad: Drámakézirat Nagyvárad 1660-as ostromáról 355. Actus Intermedius azaz (Negyedik) közben-járó beszéd, 361; Kabán Annamária: Szárnyal a dal, 363; Actus Quintus azaz Ötödik Felhúzás, 365; Gyapay László: A bíró, a kertész és a kritikus Metaforák Kölcsey kritikai írásaiban, 367; H. Kakucska Mária: A sikertelen színdarabíró Orczy Emmuska útja a világsiker felé, 375; Szabó Ferenc SJ: Paul Claudel Angyali üdvözlete, 383; Szántó Gábor András: Szentek és szentségtörők: Arany János: Toldi estéje, 386; Szigeti Jenő: A tüzes barát meg a nazarénusok, 401; Kalafatics Zsuszanna: A kézírás és a kéziratos könyvek szerepe az orosz modernség kultúrájában, 408; Bodó Márta: A katolikus iskolai színjátszás továbbélése a 20. századi Erdélyben, 416; Pintér Márta Zsuzsanna: A passiójátékok és a politika a 20. században, 425; Epilogus azaz A példának utolsó ábrázolása, 437;„A mai diákoknak is ezt a jól bevált módszert javasolom!”: Interjú Kilián Istvánnal, a Mestereknek Mesterével, 439.