Kritikai mintázatok: Tanulmánykötet Angyalosi Gergely 60. születésnapjára
szerk. Antal Éva, Valastyán Tamás, tanulmánykötet, Debrecen, Debreceni Egyetemi Kiadó, 2013. 471 l.
Aczél Géza visszavers, 8; Bacsó Béla: Irodalmi tudás, 11–17; Heller Ágnes: Platón, Derrida, írás, emlékezés, 18–29; Valastyán Tamás: A kritikai én és a lelkiismeret (Benjamin, Nietzsche, Derrida, Angyalosi), 30–43; Deczki Sarolta: Amire a játék kimegy, 44–51; Pongrácz Tibor: Nyombiztosítás – Széljegyzet a Világoskamrához, 51–59; Győri Zsolt: A virtuális útjai. Gondolatok Gilles Deleuze esztétikájáról, 59–78; Kiss Lajos András: A testi megismerés – Jan Patočka és Pierre Bourdieu a habitus fogalmáról, 79–89; Kálai Sándor: Edgar Morin, a tömegkultúra értelmezője, 90–102; Antal Éva: Az időz(ít)és művészete – pillanatfelvételek, 103–114; Radvánszky Anikó: Utazás önmagunkhoz: Michel Onfray: Az utazás elmélete. A földrajz poétikája, 115–121; Földes Györgyi: A metafora és/vagy a szimbólum fordíthatósága, dialektika és feszültségelmélet Ricour metaforaelméletében és a klasszikus modernség teoretikus írásaiban, 122–132; Hévizi Ottó: Katharszisz – Meghívás két istentiszteletre (Nietzsche és Arisztotelész), 135–161; Kardos András: Pilinszky esernyője. Esszé a barátságról II, 162–188; Gáspár László: Képíró a szavak hálójában. Irodalom és színház szerepe Ingmar Bergman alkotásaiban (1955–1966), 189–202;
Pólik József: A mi köntösünk a sötétség (Tarr Béla A torinói ló), 203–220; Kalmár György: Barthes, Myers, punktum. A horror és a filmes jelentés határai, 223–237; Vajda Mihály: Feltámadás, 239–245; Nemes László: A nyilvános értelmiségi és a filozófiai praxis, 246–264; Kicsák Lóránt: Toposzok –Mannheim Az utópikus tudat című írásának margójára, 265–283; Biczó Gábor: Egyidejűség, „másidejűség” (Néhány megjegyzés a társadalomtudományi antropológia időfelfogásával kapcsolatban), 283–293; Kelemen István: Wittgenstein és az abszolút paradoxon, 293–300; Széplaky Gerda: A dolgok között lenni, A benne-lét problémája, 301–320; Bujalos István: Az identitás amerikai alakzatai, 321–327; Biró-Kaszás Éva: A narratív refiguráció és a néző Hannah Arendtnél, 328–344; Balogh László Levente: Hannah Arendt és Karl Jaspers a bűnről, 345–354; Rákai Orsolya: Hatalom és hegemónia – a felemás társadalmi modernizálódás leírása Schöpflinnél, 361–377; Tverdota György: Kosztolányi és a szépség – a Pacsirta, a csúnyaság regénye, 378–390; Veres András: Az Eszmélet szerkezetéről, 391–402; Daróczi Gabriella: A kisgyermekkori pre-esztétikai feszültségről, 403–410; Szénási Zoltán: A megtalált szó (Nyelv és valóság Vasadi Péter esszéiben), 411–418; Széchenyi Ágnes: Üzenetek a tegnapelőtt világából: Ignotus Pál és Horváth Zoltán levezéséből (1947–1967), 419–452; Kappanyos András: Highway 61, Revisited, avagy a jó öregedésről, 453–463.