Magyar irodalmi mező az 1920-as években
Szolláth Dávid, tanulmány, Literatúra 1830-44, 1926-1938, 2015
Említve: József Attila: Döntsd a tőkét, ne siránkozz; Kassák Lajos: Máglyák énekelnek; Novellás könyve; Világanyám; Egy ember élete; A ló meghal, a madarak kirepülnek; Tisztaság könyve; Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig; Kosztolányi Dezső: Nero, a véres költő; Pacsirta; Édes Anna; Pap Károly: Mikaél, az ács; Kodolányi János: Sötétség; Krúdy Gyula: Utolsó szivar az Arabs Szürkénél; Füst Milán: Catullus; Palasovszky Ödön: Reorganizáció; Radnóti Miklós: Újmódi pásztorok éneke; Sinkó Ervin: Optimisták; Szekfu Gyula: Három nemzedék; Szabó Dezső: Az elsodort falu; Tormay Cécile: Bujdosó könyve; Babits Mihály: Magyar költő kilencszáztizenkilencben; Timár Virgil fia; Karinthy Frigyes: Így írtok ti; Déry Tibor: Barátom nálam aludt; Hajnaltájt; Az Ámokfutó, Der Amokläufer; Németh Andor: Utcán zümmögik; In memoriam; Simon Jolán: Levél a magyarországi ifjúmunkásokhoz!; Tormay Cécilé: A régi ház; Emberek a kövek között; Erdélyi József: Ibolyalevél c. művei; a Vérző Magyarország c. kötet, a Nyugat, A Toll, Ma, Dokumentum, A Tett, Munka, Akasztott ember, Ék, Egység, Diogenes, Új Föld, Esztendő, Pandora, Együtt folyóiratok.