A történelmi regény létezési módja
Szegedy-Maszák Mihály, tanulmány, Helikon, 2016
A történelmi regény műfajának változásai a 17. századtól a magyar és a világirodalomban. A történelmi regény ismétlődő szerkezeti elemeiről. Említve: Laczkó Géza: Német maszlag, török áfium, Eötvös József: A csehek Magyarországban; Magyarország 1514-ben, Kemény Zsigmond: Gyulai Pál; Zord idő; Forradalom után; Még egy szó a forradalom után; Özvegy és leánya; Ködképek a kedély láthatárán, Gárdonyi Géza: Egri csillagok, Esterházy Péter: Harmonia caelestis; Egyszerű történet vessző száz oldal, Márai Sándor: Erősítő, Márton László: Jacob Wunschwitz igaz története, Móricz Zsigmond: Tündérkert, Füst Milán: Advent, Cserei Mihály: História, Jókai Mór: Erdély aranykora; Fráter György, Kosztolányi Dezső: Nero, a véres költő, Szalárdi János: Siralmas magyar krónika, Mészöly Miklós: Fakó foszlányok nagy idők évadján, Márton László: Testvériség, Mészáros Ignác: Kártigám, Grendel Lajos: Éleslövészet, Jósika Miklós: Sziklarózsa, Háy János: Dzsigerdilen; Szilágyi István: Hollóidő, Rakovszky Zsuzsa: A kígyó árnyéka c. művei.