Levélregény és költészet: Rousseau Nouvelle Héloise című regényének magyar olvasói és fordítása: Adalék fordítástörténetünkhöz és a Petőfi-kultuszhoz
Penke Olga, tanulmány, Filológiai Közlöny, 2012
Rousseau „regénykölteményének” sajátosságai, a mű szerelemkoncepciója, a tragikum ábrázolása. A magyar fogadtatás sajátosságai a regény megjelenésétől kezdve a „teljes” fordítás elkészültéig. Az 1882-es fordítás körülményeinek elemzése, „hűtlenségének” jellemző jegyei: a szöveg megrövidítésének, szerkezeti és tartalmi átalakításainak okai, a mottók és a nagyszámú lapalji jegyzet funkciói. 121 évvel az eredeti megjelenését követően a magyar fordítás a megváltozott olvasói igényekhez és az eltérő kulturális közeghez alkalmazkodik, anélkül, hogy a történetet magyar környezetbe helyezte volna. A francia levélregény költőiségét a magyar fordításban elsősorban Petőfi-versekkel próbálja visszaadni.