„…virrasztó éji felleg”
Cs. Varga, tanulmány, Versmondó, 2016
Radnóti Miklós hazaszeretetéről a vészterhes időkben, 1943–1944-ben a Nem tudhatom… c. vers értelmezése és keletkezési körülményei kapcsán. A vers emblematikus jellegéről, rímtechnikájáról, metaforáiról, bibliai utalásairól [a „virrasztó szellemiségről”]; a versről mint „miniatűr biográfiáról”. Bűn, bűnhődés és szabadság a versben. Radnóti személyes kötődéseiről, kereszténység iránti vonzalmáról. Radnóti költészete a korabeli és a mai kritika tükrében. A disszimiláns zsidótörvények hatása a magyar zsidóságra, Radnótira és környezetére; a költő életének utolsó, munkaszolgálatos időszaka [1940–1944 között]. Említve: Radnóti Miklós: Első ecloga; Második ecloga; Himnusz a békéhez; Dal; Töredék; Tört elégia; Köszöntő, Vörösmarty Mihály: Szózat, Petőfi Sándor: Nemzeti dal, Kosztolányi Dezső: Emilia, Juhász Gyula: Milyen volt…, Rimay János: Kiben kesereg a magyar nemzetnek romlásán és fogyásán, Arany János: Toldi, Ady Endre: Föl-földobott kő, Babits Mihály: Áldás a magyarra, Sík Sándor: Családfa c. versei, a Rákóczi-nóta c. költemény, Fodor András, József Attila, Németh László, Tarján Tamás.