Szó és cselekvés kettőssége, értelmiségellenesség, értelmiségi felelősség Magyarországon az első világháború elején
Balázs Eszter, tanulmány, Múltunk, 2016
Az európai értelmiség az első világháborúban az önmozgósítás során felmagasztalta a tettet a szó rovására, ami nem volt más, mint az európai civilizáció radikális megújításának időről időre megjelenő képzetéhez kapcsolódó kultúrkritikai diskurzus egy formája. A tanulmány azt vizsgálja, hogyan jelentkezett ez a diskurzus a magyar irodalmi lapokban, értelmiségellenességnek tekinthető-e, és hogy a meghaladása hogyan függött össze „az értelmiség/írók árulása” téma megjelenésével a háború első évében. Említve: Nyugat folyóirat, Schöpflin Aladár, Ady Endre, Móricz Zsigmond, Kosztolányi Dezső, Fenyő Miksa, Babits Mihály, Gellért Oszkár, Ambrus Zoltán.